ПОДАТКОВІ РИЗИКИ У СФЕРІ ТРАНСФЕРТНОГО ЦІНОУТВОРЕННЯ: ІДЕНТИФІКАЦІЯ ТА МІНІМІЗАЦІЯ - Маслов, Владислав; Кузнєцов, Олександр (Науковий вісник Львівського державного університету внутрішніх справ (серія економічна), 2025)
У статті досліджено сучасні міжнародні підходи до ідентифікації та мінімізації податкових ризиків у сфері трансфертного ціноутворення. Основну увагу приділено рекомендаціям ОЕСР, викладеним у «Звіті у розрізі країн: посібнику з ефективної оцінки податкових ризиків» та «Проєкті з оцінки ризиків у сфері трансфертного ціноутворення». Проаналізовано механізми формування ризикових індикаторів, які дозволяють податковим органам ефективно ранжувати платників податків за ступенем потенційного порушення принципу «витягнутої руки». У статті визначено три ключові категорії ризиків трансфертного ціноутворення: регулярні внутрішньогрупові транзакції, одноразові угоди великого обсягу з пов’язаними особами та співпраця з непрозорими компаніями-контрагентами. Для кожного типу ризику запропоновано відповідні інструменти мінімізації, включаючи оновлення бенчмаркінгових досліджень, аналіз економічної доцільності операцій, KYC-перевірки та забезпечення повної документації. Наголошено на важливості інтеграції кількісних і якісних методів оцінювання ризиків, зокрема застосування фінансових коефіцієнтів, порогових значень обсягу операцій та історії податкового комплаєнсу. Окрема увага приділена впровадженню автоматизованих ІТ-рішень для моніторингу трансфертних операцій у режимі реального часу. Також увагу зосереджено на необхідності адаптації трансфертних методик до умов цифрової трансформації, посилення регуляторного середовища та процесів міжнародної інтеграції банківської системи України. Визначено роль трансфертної системи у визначенні прибутковості структурних підрозділів, формуванні внутрішньої цінової політики та управлінні процентним ризиком. Узагальнено, що ефективна система управління ризиками трансфертного ціноутворення повинна спиратися на міжнародні стандарти, забезпечувати прозорість бізнес-операцій та передбачати активну координацію між платниками податків і контролюючими органами. Отримані результати можуть бути використані для вдосконалення податкової політики України у сфері трансфертного ціноутворення та побудови дієвого ризик-менеджменту.